Кам'янець-Подільський національний університет імені Івана Огієнка Історичний факультет
Кафедра історії України

Загальна інформація про курс

Назва курсу, мова викладання	Проблеми українського націєтворення , мова викладання – українська	
Викладач	Заводовський А.А., доцент кафедри історії України, кандидат історичних наук	
Профайл викладача	http://histua.kpnu.edu.ua/anatolii-anatoliiovych-zavodovskyi/	
E-mail:	zavodovskyi.anatolii@kpnu.edu.ua	
Сторінка курсу в MOODLE	https://moodle.kpnu.edu.ua/admin/tool/lp/coursecompetencies.php?courseid=1722 	
Консультації	Групові консультації проводяться щотижня за графіком кафедри, індивідуальні – в другій половині всіх робочих днів	
Анотація до курсу
Предмет «Проблеми українського націєтворення» присвячено вивченню основних проблем генезису і закономірності становлення та розвитку української нації та держави.
Предметом вивчення є складний процес формування та розвитку української нації в тісному взаємозв'язку з глобальними історичними процесами.
Робоча програма навчальної дисципліни «Проблеми українського націєтворення»  складена відповідно до освітньо-професійної програми підготовки ОКР «магістр» спеціальностей: 014 Середня освіта (Історія); 032 історія та археологія; 014 Середня освіта (історія та правознавство).
На вивчення курсу відводиться 120 годин (4 кредити ECTS).

Формат курсу
Навчальний курс «Проблеми українського націєтворення»  стандартний, є органічною частиною обов’язкового компоненту нормативних навчальних дисциплін професійної підготовки. Обсяг 120 годин (4 кредити), в тому числі 20 години лекцій, 20 годин практичних занять, 2 год. консультації і 78 годин самостійної роботи магістрантів для денної форми навчання.

Результати навчання
Перелік компетентностей, здобуття яких гарантуватиме вивчення дисципліни

Інтегральна компетентність	Здатність розв’язувати складні спеціалізовані задачі та практичні проблеми у сфері історії України та у процесі навчання, що передбачає застосування теорій та методів історичної науки і характеризується комплексністю та невизначеністю умов	
Загальні компетентності	ЗК 1. Знання та розуміння предметної області та розуміння професійної діяльності.
ЗК 2. Здатність діяти соціально відповідально та свідомо.
ЗК 3. Здатність працювати в команді.
ЗК 4. Здатність до пошуку, оброблення та аналізу інформації з різних джерел.
ЗК 5. Здатність застосовувати знання у практичних ситуаціях.
ЗК 6. Здатність вчитися і оволодівати сучасними знаннями.
ЗК 7. Здатність до усної та письмової професійної комунікації державною та іноземною мовами.
ЗК 8. Здатність до адаптації та дії в новій ситуації.
ЗК 9. Здатність до абстрактного мислення, аналізу та синтезу.
ЗК 10. Навички використання інформаційних і комунікаційних технологій.
ЗК 11. Здатність бути критичним і самокритичним.	

	ЗК 12. Здатність до креативного та критичного мислення.
ЗК 13. Здатність приймати обґрунтовані рішення.
ЗК 14.	Навички міжособистісної взаємодії.
ЗК 15.	Здатність виявляти ініціативу та підприємливість.
ЗК 16.	Здатність свідомо та соціально-відповідально діяти на основі етичних міркувань.
ЗК 17.	Готовність до усного і письмового спілкування в економічно-діловій сфері українською мовою.
ЗК 18.	Готовність до узагальнення знань та умінь, здатність застосовувати їх на практиці.
ЗК 19.	Здатність діяти на основі етичних міркувань.
ЗК 20.	Визначеність і наполегливість щодо поставлених завдань і взятих обов’язків.
ЗК 21.	Здатність усвідомлювати рівні можливості та гендерні проблеми.	
Спеціальні (фахові, предметні) компетентності	ФК 1.	Розуміння місця українського націєтворення для подальшого розвитку сучасної наукової і освітньої сфери України, підвищення рівня національної свідомості громадян.
ФК 2.	Наявність глибоких знань процесів українського націєтворення оперування основними подіями, фактами, процесами, уміння розглядати їх у логічному взаємозв’язку, робити відповідні висновки.
ФК 3.	Усвідомлення зав’язків між теперішніми подіями та минулими процесами.
ФК 4.	Уміння ведення пошуку документів з теми, працювати з джерелами.
ФК 5.	Оволодіння науково-термінологічними означеннями, поняттями, правильний підхід до їхнього використання.
ФК 6.	Досвід самостійної предметної діяльності – навчально-пізнавальної, аналітичної, синтетичної.
ФК 7.	Здатність адекватно сприймати, розуміти, оцінювати і відтворювати історичний матеріал.
ФК 8.	Навички красномовства.
ФК 9.	Уміння наводити переконливі аргументи в процесі обміну думками	

Прогнозовані результати вивчення навчального курсу:
Магістрант має;
–	мати творчо-критичне мислення, творчо використовувати різні теорії і досвід (вітчизняний, закордонний) у процесі вирішення соціальних і професійних завдань;
–	вміти працювати з теоретичними та науково-методичними джерелами (зокрема цифровими), видобувати, обробляти й систематизувати інформацію, використовувати в освітньому процесі;
–	володіти різними видами аналізу художнього твору, визначати його жанрово-стильову своєрідність, місце в літературному процесі, традиції й новаторство, зв’язок твору з фольклором, міфологією, релігією, філософією, значення для світової та національної культури;
–	здатність аналізувати й вирішувати соціально та особистісно значущі світоглядні проблеми, приймати рішення на підставі сформованих ціннісних орієнтирів, визначати власну соціокультурну позицію в полікультурному суспільстві, бути носієм і захисником національної культури;

–	оперувати основними подіями, фактами, процесами українського націєтворення, розглядати їх у логічному взаємозв’язку і піддавати системному науковому аналізу, робити відповідні висновки;
–	працювати з джерелами та монографічною літературою;
–	порівнювати, знаходячи спільні риси та відмінності в процесах українського націєтворення та інших країн Європи;
–	аргументовано, на основі історичних фактів, обстоювати власні погляди на ту чи іншу проблему;
–	виділяти теоретичні та практичні цінності з духовного і матеріального надбання культури українського народу;
–	робити чіткі, об’єктивні та науково умотивовані висновки про еволюцію української державності та культури;
–	володіти понятійним апаратом та історичною картою.

Оцінювання навчальних досягнень магістрантів проводиться у відповідності до таблиці шкал:
Рейтингова оцінка з кредитного модуля
(навчальної дисципліни)	

Підсумкова оцінка за шкалою ЕСТS	
Рекомендовані системою ЕСТS статистичні
значення (у %)	Підсумкова оцінка за національною шкалою	
				
залікова	
90-100	А (відмінно)	10		

зараховано	
82-89	В (дуже добре)	25			
75-81	С (добре)	30			
67-74	D (задовільно)	25			
60-66	Е (достатньо)	10			
35-59	FX (незадовільно з можливістю
повторного складання)			

не зараховано	
34 і менше	F (незадовільно з обов’язковим проведенням додаткової роботи щодо вивчення навчального
матеріалу кредитного модуля)				

Критерії та норми оцінювання знань, умінь і навичок магістрантів з навчальної дисципліни
При оцінюванні рівня знань магістранта, відповідно до «Тимчасового Положення про рейтингову систему оцінювання навчальних досягнень студентів Кам’янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка», аналізу підлягають:
•	характеристики відповіді: цілісність, повнота, логічність, обґрунтованість, правильність;
•	якість знань (ступінь засвоєння фактичного матеріалу): осмисленість, глибина, гнучкість, дієвість, системність, узагальненість, міцність;
•	ступінь сформованості уміння поєднувати теорію і практику під час розгляду ситуацій, практичних задач, в процесі політичної комунікації і соціалізації;
•	рівень володіння розумовими операціями: вміння аналізувати, синтезувати, порівнювати, абстрагувати, узагальнювати, робити висновки з проблем, що розглядаються;
•	досвід творчої діяльності: уміння виявляти проблеми, розв’язувати їх, формувати гіпотези;
•	самостійна робота: робота з навчально-методичною, науковою, допоміжною вітчизняною та зарубіжною літературою з питань, що розглядаються, уміння добувати інформацію з різноманітних джерел (нормативні, програмові; нормативні, преса), робота з комп’ютерною технікою, мережею Internet.
Дані критерії є підставою для оцінювання рівня знань, умінь і навичок магістранта на навчальних заняттях за дванадцятибальною системою:

Рівні навчальних досягнень	Оцінка в балах (за 12-
бальною шкалою)	

Критерії оцінювання	
Початковий (понятійний)	1	Магістрант  володіє навчальним матеріалом на рівні засвоєння окремих термінів, фактів без зв’язку між ними:
відповідає на запитання, які потребують відповіді „так” чи „ні”.	
	2	Магістрант мало усвідомлює мету навчально-пізнавальної діяльності, робить спробу знайти способи дій, розповісти суть заданого, проте відповідає лише за допомогою викладача на рівні „так” чи „ні”; може
самостійно знайти в підручнику відповідь.	
	3	Магістрант намагається аналізувати на основі елементарних знань і навичок; виявляє окремі властивості; робить спроби виконання вправ, дій репродуктивного характеру; за допомогою викладача робить прості розрахунки за готовим алгоритмом.	
Середній (репродуктивни й)	4	Магістрант володіє початковими знаннями, знає близько половини навчального матеріалу, здатний відтворити його, провести  за	зразком розрахунки; орієнтується у поняттях, визначеннях; самостійне опрацювання навчального матеріалу викликає значні труднощі.	
	5	Магістрант знає більше половини навчального матеріалу, розуміє сутність навчальної дисципліни, може дати визначення понять, категорій (однак з окремими помилками); вміє працювати з підручником, самостійно
опрацьовувати частину навчального матеріалу; робить прості розрахунки за алгоритмом, але окремі висновки не логічні, не послідовні.	

	6	Магістрант розуміє основні положення навчального матеріалу, може поверхнево аналізувати події, ситуації, робить певні висновки; відповідь може бути правильною, проте недостатньо осмисленою; самостійно відтворює більшу частину матеріалу; вміє застосовувати знання під час розв’язування розрахункових завдань
за алгоритмом, користуватися додатковими джерелами.	
Достатній (алгоритмічно- дієвий)	7	Магістрант правильно і логічно відтворює навчальний матеріал, оперує базовими теоріями і фактами, встановлює причинно-наслідкові зв’язки між ними; вміє наводити приклади на підтвердження певних думок, застосовувати теоретичні знання у стандартних ситуаціях; за допомогою викладача може скласти план
реферату, виконати його і правильно оформити; самостійно користуватися додатковими джерелами; правильно використовувати термінологію; скласти таблиці, схеми.	
	8	Знання магістранта досить повні, він вільно застосовує вивчений матеріал у стандартних ситуаціях; вміє
аналізувати, робити висновки; відповідь повна, логічна, обґрунтована, однак з окремими неточностями; вміє самостійно працювати, може підготувати реферат і обґрунтувати його положення.	
	9	Магістрант вільно володіє вивченим матеріалом, застосовує знання у дещо змінених ситуаціях, вміє аналізувати і систематизувати інформацію, робить аналітичні висновки, використовує загальновідомі докази у власній аргументації; чітко тлумачить поняття, категорії, нормативні документи; формулює закони; може самостійно опрацьовувати матеріал, виконує прості творчі завдання; має сформовані типові навички.	
Високий (творчо- професійний)	10	Магістрант володіє глибокими і міцними знаннями та використовує їх у нестандартних ситуаціях; може визначати тенденції та суперечності різних процесів; робить аргументовані висновки; практично оцінює сучасні тенденції, факти, явища, процеси; самостійно визначає мету власної діяльності; розв’язує творчі
завдання; може сприймати іншу позицію як альтернативну; знає суміжні дисципліни; використовує знання, аналізуючи різні явища, процеси.	
	11	Магістрант володіє узагальненими знаннями з навчальної дисципліни, аргументовано використовує їх у нестандартних ситуаціях; вміє знаходити джерела інформації та аналізувати їх, ставити і розв’язувати проблеми, застосовувати вивчений матеріал для власних аргументованих суджень у практичній діяльності (диспути, круглі столи тощо); спроможний за допомогою викладача підготувати виступ на студентську наукову конференцію; самостійно вивчити матеріал; визначити програму своєї пізнавальної діяльності;
оцінювати різноманітні явища, процеси; займає активну життєву позицію.	
	12	Магістрант має системні, дієві знання, виявляє неординарні творчі здібності у навчальній діяльності; використовує широкий арсенал засобів для обґрунтування та доведення своєї думки; розв’язує складні проблемні завдання; схильний до системно-наукового аналізу та прогнозу явищ; уміє ставити і розв’язувати проблеми, самостійно здобувати і використовувати інформацію; займається науково-дослідною роботою; логічно та творчо викладає матеріал в усній та письмовій формі; розвиває свої здібності й нахили;
використовує різноманітні джерела інформації; моделює ситуації в нестандартних умовах.	

Якщо магістрант не відпрацював пропущені навчальні заняття, не виправив оцінки 0, 1, 2, 3, отримані на навчальних заняттях, не виконав модульної контрольної роботи (МКР), завдання самостійної та індивідуальної роботи менше ніж на 60% від максимальної кількості балів, виділених на ці види робіт, він вважається таким, що має академічну заборгованість за результатами поточного контролю.
Пропущені заняття магістрант має обов’язково відпрацювати. За відпрацьовані лекційні заняття оцінки не ставляться, за практичні, семінарські, лабораторні, індивідуальні заняття нараховуються бали середнього (4, 5, 6), достатнього (7, 8, 9) та високого рівня (10, 11, 12).
Магістрант, який не виконав поточних домашніх завдань, не підготувався до навчальних занять, в журнал обліку роботи академічної групи ставиться 0 балів.
Магістрант, знання, уміння і навички якого на навчальних заняттях за 12-бальною шкалою оцінено від 1 до 3 балів, вважається таким, що недостатньо підготувався до цих занять і має академічну заборгованість за результатами поточного контролю. Поточну заборгованість, пов’язану з непідготовленістю або недостатньою підготовленістю до навчальних занять, студент повинен ліквідувати. За ліквідацію поточної заборгованості нараховуються бали середнього (4, 5, 6), достатнього (7, 8, 9) та високого рівня (10, 11, 12).